KURZUS: Anyagmozgatás-raktározás I.

MODUL: I. modul: Az anyagmozgatás alapjai

1. lecke: Az anyagmozgatás fogalma

|  | Tanulási útmutató
| Tanulási célok
| A lecke feldolgozása után Ön képes lesz:
| saját szavaival meghatározni az anyagmozgatás feladatát; saját szavaival meghatározni az anyagmozgatás fogalmát; saját szavaival meghatározni a belső anyagmozgatás és a külső szállítás fogalmait; felsorolni a belső anyagmozgatás megjelenési formáit; csoportosítani a belső anyagmozgatás megjelenési formáit és jellemzőit.
| Tevékenységek
| Olvassa el a következő leckét! Határozza meg az anyagmozgatás feladatát! Határozza meg az anyagmozgatás fogalmát! Határozza meg a belső anyagmozgatás és a külső szállítás fogalmát! Sorolja fel a belső anyagmozgatás megjelenési formáit! Csoportosítsa a belső anyagmozgatás megjelenési formáit és jellemzőit!
| A feldolgozáshoz szükséges idő: 20 perc olvasás, tanulás, 15 perc önellenőrzés.
| Tananyag
| Az anyagmozgatás feladata a különféle alap- és segédanyagok, félkész és késztermékek termelési célok vagy az elosztás-felhasználás érdekében üzemi keretek között végzett helyváltoztatása, vagyis lényegében a technológia, illetve az alapvető üzemi tevékenység szükségszerű kiegészítése. A feladatkörbe nem csupán a tulajdonképpeni horizontális vagy vertikális (ill. a kettő kombinációjából álló) helyváltoztatás tartozik, hanem az ehhez kapcsolódó rakodásoknak (fel- és lerakás, ill. be- és kirakás, átrakás) a végzése is. Az anyagmozgatás feladatkörébe tartoznak, a különböző termelési és fogyasztási ütemekben, valamint a szállításokhoz szükséges időráfordításokban megnyilvánuló, időbeli különbségeket kiegyenlítő tárolás bevezetéseképpen és befejezéseképpen (és esetleg közben is) felmerülő rakodások is.
| Az anyagmozgatás feladatköre a gazdaság teljes szférájára, tehát a termék-előállítás mellett a kereskedelmi, a raktározási és a közlekedési jellegű tevékenységre is kiterjed.
| Az anyagmozgatás fogalmának hagyományos értelmezése szerint, az anyagmozgatás a társadalmi újratermelési folyamat minden fázisában előforduló, az anyagok, félkész- és késztermékek, ill. áruk nem nagy távolságú helyváltoztatását (és rakodását) célzó olyan tevékenység, amely nem jár együtt alak- vagy állapotváltozással, és amely kézi munkával, vagy sajátos eszközökkel, gépekkel, berendezésekkel, adott - elsősorban területi - korlátokon belül megy végbe. A hagyományos értelmezés jellemzője az a felfogás, amely az üzemi belső anyagmozgatást a segédüzemi tevékenységek egyikének, ill. különálló segédfolyamatnak tekinti.
| Az anyagmozgatás fogalmának korszerű értelmezése a rendszerelméleti szemléletmódon alapul. Ez a szemléletmód elemekből és alrendszerekből, optimumra törekedve építi fel az egyébként egymással szoros kapcsolatban álló folyamat és berendezésrendszereket. A rendszereknek, alrendszereknek és elemeknek jól definiált funkciója vagy célja van.
| A termelési-üzemi folyamatrendszerek technológiai, anyagmozgatási, ellenőrzési, tárolási, csomagolási részfolyamatokból állíthatók össze. Az egyes részfolyamatok - önmagukban - folyamatrendszerként is kezelhetők.
| A rendszerelméleti szemléletmód szerinti értelmezés tehát az anyagmozgatást a termelési-üzemi folyamatrendszerek alrendszereként kezeli, ill. az anyagmozgatás rendszerteremtő szerepét hangsúlyozza.
| A meghatározott üzemi területen belül lebonyolódó műveleteket összekapcsoló belső anyagmozgatás a funkcióját - és sok esetben az eszközeit is - tekintve elkülönül a külső szállítástól, amely az üzem külső kapcsolatait hozza létre az alaptevékenységhez szükséges anyagoknak stb. az üzem területére juttatása, ill. a félkész és késztermékek, továbbá a hulladékok elszállítása révén.
| A belső anyagmozgatás az érkező áruk átvételével kezdődik s a félkész-, ill. a készáruraktárban fejeződik be, az áruknak a kiszállító járművekre felrakását megelőző átadással.
| A belső anyagmozgatás és a külső szállítás együttes szakmai kezelésére nézve napjainkban tapasztalható törekvés, - ami az ún. szállítási láncok szervezésében nyilvánul meg, - a mindkét oldali harmonikus fejlődés fontos tényezője. A termelési, ill. az ahhoz csatlakozó tárolási, továbbá a felhasználói rendszerek a saját belső anyagmozgatási részrendszereiket csak a közlekedési-szállítási üzemek folyamatrendszereivel összhangban alakíthatják ki.
| Az üzemi belső anyagmozgatás megjelenési formái a következők:
1. | üzemrészek, ill. üzemek közötti anyagmozgatás,
2. | a termelési egységeken, ill. épületeken belüli anyagmozgatás,
3. | munkahelyi anyagmozgatás.
| Az üzemrészek közötti anyagmozgatás jellemzőit főként az üzemi épületek egymáshoz viszonyított helyzete, ill. az üzemi terület kiterjedése és adottságaik befolyásolják, de az ilyen anyagmozgatás mindenképpen az üzem anyagmozgatási kapcsolatainak a váza.
| A termelési egységeken belüli anyagmozgatás jellemzőit is befolyásolja a térbeli elrendezés és az építészeti jellegű adottságok, azonban itt - főként a termelő-berendezésekhez kapcsolódás révén - fokozottabban szerephez jut a gyártási technikával való kapcsolat.
| A munkahelyi anyagmozgatás kapcsolata a termelő-berendezésekkel és az emberi munkaerővel még szorosabb, ami a kölcsönös alkalmazkodás igényét támasztja.
| Információ és feladat
| Nézze meg a http://www.wienerberger.hu honlapon A tégla: Természetes építőanyag - A tégla története - Modern téglagyártás link tartalmát!
| Keressen:
| horizontális és vertikális helyváltoztatást; felrakást, lerakást; kirakást, berakást; tárolást; belső anyagmozgatást és külső szállítást; üzemrészek közötti, termelési egységeken belüli, munkahelyi anyagmozgatást!
| Keressen különféle munkahelyeken, majd vizsgálja meg a fenti szempontok alapján az anyagmozgatás tipikus formáit! Sorolja be őket a megadott halmazokba!

|  | Önellenőrző kérdések
| Olvassa el figyelmesen az alábbi feladatokat, majd a lecke (tankönyv) tartalma alapján oldja meg őket!
| 1. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Az anyagmozgatás feladata a különféle , segédanyagoknak, félkész termékeknek és a célok vagy az és felhasználás érdekében üzemi keretek között végzett .
| 2. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Az anyagmozgatás feladatkörébe tartozik a , és a kettő kombinációjából álló helyváltoztatás és a kapcsolódó rakás, rakás, rakás, rakás és rakás.
| 3. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezéssel! Az anyagmozgatás fogalmának korszerű értelmezése szemléletmódon alapul.
| 4. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezéssel! A belső anyagmozgatás és a külső szállítás együttes kezelése az ún. jelenik meg.